Линия Маннергейма (1940) svensk undertext шведские субтитры Mannerheimlinjen
Leningrads journalfilmstudio: MANNERHEIMLINJEN (1940)
undertext rättad den 4:e augusti år 2017 av Erik Jonsson
översättning år 2009-2017 av Erik Jonsson
MANNERHEIMLINJEN
Vid enheter ur Röda Armén och Röda Fanans Östersjöflotta...
...upptagna filmdokument av striderna mot vitfinnarna.
filmfotografer N. BLAZJKOV V. JESJURIN, V. DOBRONITSKIJ S. KOGAN, F. OVSIANNIKOV...
...P. PALLEJ, G. SIMONOV, Ja. SLAVIN Je. UTJITELJ, S. FOMIN, G. SJULJATIN
upptagningsgruppernas chefer A. KUZNETSOV, M. NAGINSKIJ
filmplan och montage A. BJELJAJEV, A. VARLAMOV N. KOMAREVTSEV, V. SOLOVTSOV
konsult Sovjetunionens Hjälte, kombrig (brigadchefen) A.F. CHRENOV
text B. AGAPOV sångtext A. GITOVITJ
musik, sånger, musikgestaltning: A. ASTRADANTSEV ljudtekniker I. VOLK, D. OVSIANIKOV
framställd av Leningrads journalfilmstudio år 1940
Lenins stad.
Den stora proletära revolutionens vagga.
Sovjetlandets andra industri- och kulturcentrum...
...med 3.500.000 invånare.
32 km - ett kanonskotts avstånd...
...skilde Leningrad ifrån gränsen.
November år 1939.
Finland - sjöarnas och skogarnas land.
Finlands styrande kretsar förvandlade detta land - och framförallt Karelska näset...
...till ett färdigt militärt uppmarschområde för tredje makt till...
...överfall på Sovjetunionen, till överfall på Leningrad.
Åtta befästningslinjer anlades alldeles intill vår gräns.
De utgjorde ett förfält till huvudlinjen - Mannerheimlinjen.
Mannerheimlinjen var uppbyggd av...
...befästningar i granit samt järnbetong...
...och skar över hela Karelska näset ifrån Ladoga till Viborgviken.
Bakom den, åt Viborghållet, fanns ett andra system av befästningar...
...i armerad betong, som skyddade Viborg med en kraftig halvcirkel.
Allt detta - en knytnäve av granit...
...armerad betong och stål, vilken hötte åt Leningrad...
...var beredd att slå ner på Leningrad i vilket som helst ögonblick, på order...
...av de makter, Finlands regering spelade lakej åt.
I november 1939...
...skred den finska militärklicken till aktiv handling...
...när den igångsatte fräcka, upprörande provokationer vid våra gränser.
Den 30:e november kl. 8:00 övergick trupper ur Leningrads militärområde Finlands gräns...
...för att på order av Röda Arméns högsta ledning...
...tilldela krigshetsarna ett förkrossande slag.
Tillsammans med Röda Arméns enheter...
...uppträdde till fosterlandets försvar...
...örlogsfartyg ur Röda Fanans Östersjöflotta.
Såsom de framgångsrika stridernas resultat intog vår Östersjöflotta i Finska viken öarna...
Hogland (Suursaari), Seitskär (Seiskaari), Lavansaari, Tytterskär och Lilla Tytterskär.
Den 1:e december passerade våra enheter staden Terijoki.
MINERAT
I hälarna på den retirerande fienden rycker våra enheter fram.
Fienden sprängde broar...
...rev opp och minerade vägar...
...samt förintade kommunikationsmedel.
Fienden lade till alla ansträngningar...
...för att hejda våra enheters rörelse.
Men allt, fienden raserat...
...återställde våra sappörer...
...hjältemodigt och outtröttligt.
Och de säkerställde våra enheters obehindrade rörelse framåt.
Osäker is kan inte hindra framåtrörelsen för vår tross.
För våra enheters passage igenom kärren...
...behövdes tre speciella trävägar.
Sappörerna lärde sig snabbt upptäcka och oskadliggöra minfält.
Här är de, de fientliga minorna...
...på vilka det finska befälet hoppades så mycket.
Artilleri och flygmaskiner täcker sappörernas verksamhet.
Sappörenhetens underbefäl är belönad för tapperhet och mod...
...med Röda Fanans orden.
Han har studerat uppgiften att förinta stridsvagnshinder.
Till sprängningen av detta hinder användes finska minor.
På återtåget fördrev vitfinnarna befolkningen med våld...
...brände husen och dödade boskapen.
Fångna finnar.
Oavbrutet rör sig Röda Armén framåt...
...återställer på sin väg telegraf- och telefonledningar...
...samt lägger ny järnvägsräls i stället för den sprängda och sönderslagna.
Fronten måste fullkomligt försörjas med allt oundgängligt.
På framskjutna ställningar i en paus emellan striderna.
Var dag kom färska tidningar till de framskjutna ställningarna.
Soldater och befäl följde uppmärksamt tilldragelserna i fosterlandet.
Fronten godtar inga brister.
Mekaniserade fältbagerier ryckte fram tillsammans med armén.
Soldater på framskjutna ställningar försågs hela tiden med färskt bröd.
Under frontens stränga förhållanden var befäl och soldater omgivna...
...av omsorger och kärlek ifrån vårt lands arbetande.
Dagligen ankom till de främre linjerna gåvor och brev.
Käre krigare! Jag sänder dig detta lilla...
Jag vill säga dig, att hela landet innerligt bryr sig om er...
...våra tappra försvare. Ni är oss alla kära, liksom barnen för sin mor.
Ha det gott. Jag önskar framgång.
Regementskommissarien, ordensbäraren kamrat Kozakov, deltagare i inbördeskriget...
...delar med sig av sina stridserfarenheter till unga rödarmister.
Kommissarierna var de främsta, kamrater soldater, både i strid och bland vänner.
Ungkommunistorganisationen i N:ska enheten rekommenderar till partiet...
...den modige rödarmisten kamrat Bondarenko.
Artilleriformannen skriver en ansökan om upptagning i partiet.
Arméns bästa människor, sanna söner av vårt fosterland gick till strid som kommunister.
Vid staben i N:ska enheten.
Brigadchefen ledde själv omedelbart stridsoperationerna.
För tapperhet och djärvhet i kampen emot vitfinnarna...
...har han erhållit titeln Sovjetunionens Hjälte.
Aeronauterna går opp för att iaktta artillerieldens verkan.
Signalisterna överför deras meddelanden till våra batterier.
Här gick den så kallade Mannerheimlinjen.
Dess militära styrka stod inte Maginotlinjens eller Siegfriedlinjens efter.
Här är ett schema över en av de mångtaliga motståndsknutar, varav Mannerheimlinjen bestod.
De små svarta rundningarna är befästningar av armerad betong, motståndsknutens grundval.
Detta är skytte- och löpgravar, vilka förbinder befästningarna sinsemellan.
Detta är linjer med stridsvagnshinder av granit.
Detta är ledningsstängsel av olika system...
...en del strömförande med högspänning.
De vita prickarna är minfält.
Detta är hindergravar emot stridsvagnar.
Var tillfart till motståndsknuten kan bestrykas med kulspruteeld...
...ifrån flera befästningar på en gång.
Ytorna framför befästningarna genomborras av kulor...
...i fem till sex lager.
Fiendens artilleri kunde beskjuta var meter...
...framför befästningarna ifrån fyra olika punkter.
Så länge befästningarna på så vis...
...täcktes av sammanflätad eld...
...var de omöjliga att angripa.
Mannerheimlinjen hölls för ointaglig av alla världens militära auktoriteter.
FÖR FOSTERLANDET - FRAMÅT
Sappörerna förintade granithindren...
...och röjde väg för stridsvagnarnas samt fotfolkets framryckning.
Genombryta befästningsbältet och tillintetgöra fiendens försvarsstyrkor ifrån Vuoksen till Karhula.
Vidare förinta fiendegrupperingar på Karelska näset, sedan återtåg västerut förhindrats dem.
(ur order)
N:ska enhetens chef, Sovjetunionens Hjälte major Smirnov, ger kapten G. i uppdrag...
...att sönderbomba fiendens förbindelseleder och hindra tillförsel av reserver.
...under dessa dagar var det fyrtio grader kallt.
Under täckning av vårt artilleri tog sig små grupper oförvägna rödarmister fram...
...igenom fiendens korseld till de armerade betongvärnen och hade..
...med sig sprängämne av enormt kraftig typ.
Den elfte februari. Enheter ur den heroiska...
...med Leninorden utmärkta 123:e skyttedivisionen...
...bröt som de första igenom Mannerheimlinjen vid Summa.
Det finns inga sådana fästningar, som bolsjevikerna inte skulle kunna intaga.
Se här allt, som återstod av den tomma skogen...
...efter vårt artilleris beskjutning av fiendens befästning.
Se här allt, som återstod av den berömda Mannerheimlinjen.
Under dessa ruiner ligger starka militära anläggningar begravda...
...i en zon av 50 till 60 kilometers djup.
Under dessa ruiner ligger begravda de sovjetfientliga planerna...
...att förvandla Finland till ett brohuvud för krig emot Sovjetunionen.
Detta är lämningar av befästningarna i närheten av Summa.
De oförvägna sappörernas handledare...
...Sovjetunionens Hjälte Arkadij Fjodorovitj Chrenov...
...granskar de sprängda befästningarna.
Djupt nergrävda i jorden höjde dessa befästningar i armerad betong...
...på ytan sina utsiktssluckor...
...gjutna i betong eller smidda i stål samt av 30 centimeters tjocklek.
Härifrån syntes runtomkring de minsta detaljer.
Väggarna var upp till 2 m tjocka...
...och av betong med tjocka järnstänger i.
Åt den anfallande truppens håll stod lutade stålplåtar.
De var den ena efter den andra i flera lager...
...fästa med starka bultar...
...så att tjockleken uppgick till nästan 40 cm.
Endast tungt fästningsartilleri skulle kunna...
...slå sönder detta metallmassiv...
...och då med välriktade, direkta träffar på målet.
Smala springor var utskurna i stålet.
Ur dessa springor skulle man kunna så död i alla riktningar på den vita snöytan...
...på vilken var människa syntes tydligt.
Mannerheimlinjens yttre var skickligt maskerat...
...täckt med jord, sten och stål; ovanpå detta planterade träd.
Armstjocka metalldörrar...
...ledde till den armerade betongbefästningens inre.
Den hade två våningar...
...varav den nedre var belägen djupt under jorden.
Här var garnisonens förläggning. Ibland uppgick dess antal till 100 man.
Här fanns allt nödvändigt.
För tillförsel av frisk luft hade man ordnat med luftpumpar och filter.
Genom rören leddes luft till alla utrymmen.
Där var vattenledning, toaletter och kök...
...i somliga till och med centralvärme. Överallt elektricitet.
Invånarna inrättade sig med alla bekvämligheter.
Som synes räknade de med att bo här länge och komfortabelt.
Ovanpå var här då stridsutrymmena.
Här är ett kulsprutestativ.
Vid sådana stativ tillfördes frisk luft igenom gummislang...
...till kulspruteskyttarnas gasmasker.
Detta är en befäst artilleripunkt.
Elektriska hissar höjde pjäserna.
Efter avslutad skjutning flyttades pjäserna därifrån för säkerhets skull.
I befästningar av armerad betong stod elektriska transformatorer.
Ifrån dem gick där en ström med hög spänning - 1.200 volt...
...till elstängslen framför befästningarna.
(Hakkorset på ASEA-skyltarna var till 1933 deras varumärke)
Av sådana järnbetongbefästningar var där 343; och samtliga föll de för Röda Arméns anstormning.
Djupa skytte- och löpgravar förenade de olika befästningarna sinsemellan.
I dessa skyttegravar satt också med särskilda stålsköldar skyddade ksp- och kpistskyttar.
Förutom de armerade betongbefästningarna...
...byggdes många värn av granit, trä och jord.
De kunde motstå eld ifrån kanoner av medelgrov kaliber...
...och var ogenomträngliga för lätt artilleri och kulsprutor.
Här är en befästning av jord och granit...
...vilken maskerats emot vårt flyg.
Där var 2.267 sådana granit- och jordbefästningar. Samtliga föll de för Röda Arméns anstormning.
Mångtaliga troféer beslagtogs av våra enheter i fiendens befästningspunkter.
Mannerheimlinjen hade ansetts ointaglig...
...men sönderslogs på två veckor.
Tiotals artilleripjäser, tusentals granater och millioner patroner...
...beslagtogs av våra trupper på ön Koivisto (Björkö).
Fästningen Trångsund, som täckte inloppet till Viborg ifrån Viborgviken.
Våra enheter ryckte oavbrutet fram och slog en järnring omkring staden Viborg.
I första tredjedelen av mars avslutar Röda Armén fullkomligt staden Viborgs inringning.
Fienden sticker staden i brand.
Efter två timmars stormangrepp intog våra trupper staden Viborg.
Detta krig, vari det inte helt enkelt rörde sig...
...om vår strid med de finska trupperna...
...utan en konflikt med de förenade makter...
...som är mest fientliga mot Sovjetunionen...
...de imperialistiska länderna...
...detta krig slutade med ärorik seger för de sovjetiska vapnen.
Kriget är avslutat.
Den 13:e mars efter klockan 12 ägde ett möte rum emellan...
...företrädare för den sovjetiska ledningen och den finska angående frågan om...
...de finska truppernas tillbakadragande till den nya statsgränsen.
Leve sovjetiska Viborg!
VIBORG LENINGRAD
Röda Arméns soldater återvänder till Leningrad.
Partiets och regeringens uppdrag är fullgjort!
Glatt möter Sovjetlandet sin armé...
...segrarnas armé!
På stränderna av sjön Chasan...
...vid Chalkin Gols höjder...
... i västra Vitrysslands skogar...
...vid Karpaternas berg...
...och nu ibland Karelska näsets klippor och skogar...
...har den visat hela världen...
...att det sovjetiska folket...
...i sin stålhårda enighet...
...det besegrar man inte!
filmens SLUT
översättning år 2009-2017 av Erik Jonsson ; undertext rättad den 4:e augusti år 2017 av Erik Jonsson